Jesu li društvene mreže produžena ruka medija pitanje je o kojem je raspravljao Matej Lončarić, glavni direktor digitalnog poslovanja u CME Adria na predavanju "Nešto staro, nešto novo" na ovogodišnjem 16. izdanju Weekend Media Festivala. Davno su prošla vremena kada smo čekali večernje TV vijesti da bismo saznali što se događa u zemlji i svijetu. Vrijeme sve brojnijih društvenih mreža omogućilo je da svatko od nas slaže svoj program pa tako najmlađe generacije uopće ne razumiju čemu služi TV program kada oni jednostavno slažu svoj program prema onome što i kada žele gledati. Televizija se pod pritiskom digitalizacije mijenja, ali mijenja se i društvo.
![Matej Lončarić, glavni direktor digitalnog poslovanja CME Adrije](https://images.rtl.hr/media/images/424xX/Sep2023/23106a7499639141b9d4_879682.jpg?v=7818&fop=fp:0.26:0.73)
Društvene su mreže najveći uzroci promjena. "Mi društvene mreže punimo sadržajem u koji investiramo jako puno novaca. Taj sadržaj mora privući pozornost, ali moramo razvijati naše brendove. Zato je dobro da stavljamo što kraće videe na digitalnim platformama jer u konačnici moramo zaštiti naš ekosustav. Naš ekosustav štiti korisnika od fake newsa. Dakle, naša je zadaća napraviti dobre brendove jer ćemo naviknuti ljude da dolaze na naše destinacije. Te destinacije moraju koštati jer danas, pogotovo mladi, plaćaju da bi pogledali dobar sadržaj" - komentira Lončarić koji je svjestan činjenice da se nalazimo u vremenu u kojem se događaju potpuno nova iskustva.
Danas su digitalne platforme jedan korak ispred televizije. "Dok se emitira neki sadržaj na televiziji, postavlja se QR kod koji vas skeniranjem upućuje na Voyo platformu, tako da publika na našoj platformi već sada može gledati sadržaj unaprijed, i to bez reklama. Dakle, publika ne mora čekati sljedeći dan na novi sadržaj. Tu vidimo potpunu revoluciju i funkcioniranje digitalno-televizijskog iskustva" dodaje glavni direktor digitalnog poslovanja.
Sve je brzo i kratko pa se i sama pažnja publike skratila te je na televizijskim profesionalcima da sve te činjenice uzmu u obzir te da ubrzaju i skrate sadržaje. Za klasične televizije gotovo i nije bilo izbora nego živjeti i na drugim platformama. "Zanimljiva je informacija da se prije nekih desetak godina pojavila revolucija pametnih mobitela dok se danas događa revolucija pametnih televizija. Prosječni Amerikanac najviše potroši upravo na taj uređaj. Na tom uređaju se nalaze sve informacije za gledanje video sadržaja" - smatra Lončarić te dodaje kako je video sadržaj kraj kojeg oni samo preuzimaju i onda dovode u upotrebu.